Május 23-án délelőtt, a Megyeháza épületében tartotta a június 9-i önkormányzati választások előtti utolsó ülését Debrecen önkormányzatának közgyűlése. Papp László (Fidesz) polgármester nem adott magyarázatot arra, hogy ezúttal miért nem az elmúlt hónapokban használt Kölcsey Központban gyűlt össze a testület, mindenesetre a technikai személyzetnek és a képviselőknek láthatóan meggyűlt a baja a környezetváltással, az ülés elején ugyanis hosszú percek teltek el, mire eredményes létszámellenőrzést tudtak végrehajtani. Az ülésről Barcsa Lajos (Fidesz) alpolgármester, valamint Majer Tamás (Fidesz), Szabó Bence (Momentum) és Vaszkó Imre (DK) önkormányzati képviselők hiányoztak.
A 23 előterjesztésből – amelyek közül többet előzetesen ismertettünk – 17-et kérdések és hozzászólások nélkül, egyhangúlag szavaztak meg a képviselők. A nyilvánosan tárgyalt 22 napirendi pontra összesen 1 óra 11 percet szánt a testület. Ez egy előterjesztésre vetítve átlagosan bő három percet jelent. Ezek közül mindössze kettőt nem egyhangúlag fogadtak el: a szervezeti és működési szabályzat módosításánál Káposznyák István (Szolidaritás) nemmel szavazott, a településrendezési eszközök módosításánál szereplő határozati javaslatoknál pedig Mándi László (Momentum) volt az, aki egyszer tartózkodott, egyszer pedig nemet nyomott. Ezeket az előterjesztéseket részletesen bemutattuk a beharangozó anyagunkban. Komolyabb viták a közgyűlésen most sem voltak.
Kezdetleges állapotban van a Közlekedési Múzeum terve
A Debreceni Vagyonkezelő Zrt. 2023-as beszámolójánál Madarasi István (MSZP) megkérdezte, várható-e, hogy az önkormányzati cégeknél komolyabb tőkepótlási igény merül fel. Kérte továbbá Papp László (Fidesz) polgármestert, mondjon valamit Lázár János bejelentésével kapcsolatban, miszerint Debrecenben építenék fel az új Közlekedési Múzeumot, valamint arról, hogy ez milyen összefüggésben áll a Természettudományi Múzeum Debrecenbe költöztetéséről szóló tervekkel. Papp a válaszában elmondta, az önkormányzati cégek közül leginkább a DKV igényli a veszteségfinanszírozást, tavaly közel 9 milliárd forint támogatást biztosítottak a Vagyonkezelőnek a közlekedési cég finanszírozására.
Papp arról is beszélt, egyelőre nyitott kérdés, hogy lesz-e tarifaközösség a közösségi közlekedésben. Szerinte ez csak akkor történhet meg, ha Budapesthez hasonlóan a vidéki önkormányzatok forrásokat kapnak erre a célra.
A természettudományi múzeum kapcsán a polgármester elmondta, érvényben van egy kormánydöntés, amelyhez támogatás társult, ezért a forrás már az önkormányzat rendelkezésére áll. Közölte, elvégezték az összes előkészítő fázist, amelyek alapján az önkormányzat ki fog írni egy nemzetközi tervpályázatot. Ha ennek meglesz az eredménye, a kormánynak döntenie kell arról, megadja-e a támogatást a múzeum felépítéséhez. Papp László azt is elmondta, a helyszín kapcsán már nincsenek nyitott kérdések.
A közlekedési múzeummal kapcsolatban a polgármester elárulta, egyelőre kezdetleges állapotban van a javaslat. Elmondta, ez egy járműipari fókuszú, innovációval és tudományos fejlődéssel foglalkozó intézmény lesz. Papp közölte továbbá, Lázár János már megjelölt egy 66,5 hektáros, állami tulajdonban lévő területet az északnyugati gazdasági övezet közelében (ide épül a BMW-gyár és az EVE Power akkumulátorgyára), ahol felépülhet a Közlekedési Múzeum. A polgármester leszögezte, a múzeumot semmiképpen sem a vagyonkezelő fogja működtetni.
Madarasi István a hozzászólásában megjegyezte, nem ez az első eset, hogy Budapesten találnak ki valamit, amit az önkormányzatnak kell megoldania. Az MSZP politikusa felhívta a figyelmet arra, hogy habár jó eredményt ért el tavaly a Debreceni Vagyonkezelő Zrt., a bevételei részben a déli gazdasági övezet területeinek értékesítéséből származnak, tehát nem rendszeres forrásszerzésről van szó. Papp László a válaszában arról beszélt, fontos a Vagyonkezelő gazdasági stabilitása, folyamatosan monitorozzák a gazdasági környezetet, és ehhez igazítják a vállalat stratégiáját.
Madarasi hozzászólt a Debreceni Hulladék Közszolgáltató Nonprofit Kft. 2023-as beszámolójához is. Mint mondta, az elmúlt időszakban azt tapasztalta, hogy a Debreceni Lakossági Hulladékgyűjtő Udvar csak előzetes időpontfoglalással enged be gépjárművel érkező lakosokat. Elmesélte, hogy a feleségének haza kellett vinnie az odavitt szelektív hulladékot, mert annak tömege meghaladta a tíz kilogrammot. Papp László azt felelte, ő is látja, hogy vannak problémák a szolgáltatás színvonalával, ezért tárgyalást kezdeményeztek a Mohu MOL Hulladékgazdálkodási Zrt.-vel a helyzet megoldásáért.
Krauszok és kavarodások
Ahogy azt előzetesen bemutattuk, Gábor István főépítész előterjesztése szerint módosítanák a helyi építési szabályzatot, mivel a Debreceni Egyetem átalakítaná a főépület előtti teret. Ezzel kapcsolatban Madarasi István arra volt kíváncsi, mit lehet pontosan tudni az egyetem elképzeléseiről, és milyen beleszólása van az önkormányzatnak a folyamatba. Papp László kifejtette, nem kívánják kiengedni a kezükből a tér sorsának alakulását. Mint mondta, ha az egyetemnek letisztult elképzelése lesz, javasolni fogja a főépítésznek, hogy vigyék a közgyűlés elé az ügyet. Leszögezte, a városvezetés nem támogatja a tér beépítését, a tervezett zenepavilon nem takarhatja ki a főépület sziluettjét, a Nobel-díjasok pedig, akikről szobrokat fognak elhelyezni, magyar személyek lesznek. Ezen a ponton Papp felidézte, hogy tavaly két magyar kutató is Nobel-díjat kapott, Karikó Katalin mellett a másik tudós nevét azonban elsőre elrontotta, Krausz Ferenc helyett Krausz Gábort mondott. Krausz Ferenc egy elektronok anyagbeli viselkedésének tanulmányozására szolgáló kísérleti módszerért kapott megosztva fizikai Nobel-díjat, Krausz Gábor pedig egy sztárséf, televíziós személyiség.
Mándi László (Momentum) kifogásolta, hogy az előterjesztésben nem minden egyértelmű, nem derülnek ki egyes paraméterek, ez pedig szerinte aggályos.
Nem lesz polgármesterjelölti vita
A napirendi pontok megtárgyalását követően a képviselők bármilyen témában kérdést tehettek fel a polgármesternek. Az önkormányzati választáson az Összefogás a Cívisvárosért Egyesület színeiben induló Mándi László – mivel Papp eddig nem válaszolt az ezzel kapcsolatos kihívására – arról érdeklődött, lesz-e közöttük polgármesterjelölti vita. Azt javasolta, rendezzenek vitát az önkormányzati médiaként működő DTV-ben.
„Köszönöm szépen a vicces felvetést, képviselő úr” – reagált Papp László, aki szerint ma, a közgyűlésen is lett volna lehetőség a vitára, ahogy az elmúlt 5 (valójában inkább négy és fél) évben is lett volna alkalom a testületben. Emlékeztetett, a ciklus során közel ezer előterjesztést tárgyaltak, Mándi pedig körülbelül 7 százalékos felszólalási rátát tud felmutatni. Mint mondta, a képviselő legalább ezerszer elmondhatta volna, mit gondol a város jövőjéről. „Én meg nem leszek ahhoz statiszta, hogy esetleg a következő egy-két hétben engem felhasználva próbáljon vitatkozni” – fogalmazott. Arról is beszélt, szerinte Mándi tiszteletlenül jár el, amikor csak őt szólítja meg a vita kapcsán, a másik két polgármesterjelöltet nem.
Gondola Zsolt Zoárd (Civil Fórum) önkormányzati képviselő és polgármesterjelölt az elhangzottakra úgy reagált, ő nem vitázik szívesen velük, mert már kijelölték magukat győztesnek. Ekkor Gondolának megcsörrent a telefonja, és azzal viccelődött, valószínűleg az eredményt akarják közölni. Papp és Mándi szerinte két „kapitány”, akikkel ő nem kíván vitatkozni, mert itt csak matróz lehet. A saját és Salánkiné Kuti Zsuzsanna, a Mi Hazánk polgármesterjelöltjének nevében is kikérte, hogy Mándi előre a harmadik és a negyedik helyre rangsorolja őket.
Mándi László megpróbált reagálni az elhangzottakra, de Papp László jelezte, csak kérdést lehet feltenni. Mivel újabb kérdés nem volt, lezárta a közgyűlést.